BiH godišnje bez 50 miliona eura za ekologiju zbog nedostatka državne strategije
![BiH godišnje bez 50 miliona eura za ekologiju zbog nedostatka državne strategije](/media/article/8047/original/49b2c950ce9e2f049e3aeda26c14e05f_XL.jpg)
Inicijativa je potekla od "Aarhus centra u BiH", a peticiju su građani potpisivali u Brčkom, Doboju, Sarajevu, Tuzli, Bugojnu, Mostaru i Banjoj Luci.
"Cilj ulične kampanje je upoznati javnost da postoje strateški dokumenti, koji stoje u ladicama neodgovornih. Prije dvije godine urađen je dokument, ali Vijeće ministara BiH, iz nepoznatih razloga, ni do danas ga nije usvojilo. Da bismo mogli pristupiti IPA fondovima i aplicirati za različite projekte, moramo imati državnu strategiju, a BiH toga nema. Želimo zatražiti podršku javnosti kako bi se ti dokumenti što prije usvojili", izjavila je Lejla Ibrahimović, koordinatorica projekta za Tuzlu iz Društva za istraživanje i razvoj.
Primjera radi, Ibrahimović je navela da bi se za 50 miliona eura u svim fabrikama u cijelom Tuzlanskom kantonu mogli ugraditi filteri, pomoću kojih bi se smanjile štetne emisije.
"Tuzla i Lukavac su među najzagađenijim gradovima u Evropi, što je naročito izraženo u zimskom periodu, a pomoću filtera, imali bismo čišći vazduh. Također, jezero Modrac je izvor pitke vode, ali u njega se ulijevaju otpadne vode i kanalizacija iz svih okolnih sela. Ukoliko bi se napravio kanalizacioni obruč oko naše najveće vještačke akumulacije i ako bi se prečišćavale industrijske vode, dobili bismo ponovo divno jezero i mjesto za odmor i rekreaciju", navela je Ibrahimović.
Primjera radi, Ibrahimović je navela da bi se za 50 miliona eura u svim fabrikama u cijelom Tuzlanskom kantonu mogli ugraditi filteri, pomoću kojih bi se smanjile štetne emisije.
"Tuzla i Lukavac su među najzagađenijim gradovima u Evropi, što je naročito izraženo u zimskom periodu, a pomoću filtera, imali bismo čišći vazduh. Također, jezero Modrac je izvor pitke vode, ali u njega se ulijevaju otpadne vode i kanalizacija iz svih okolnih sela. Ukoliko bi se napravio kanalizacioni obruč oko naše najveće vještačke akumulacije i ako bi se prečišćavale industrijske vode, dobili bismo ponovo divno jezero i mjesto za odmor i rekreaciju", navela je Ibrahimović.
Sagovornica AA podsjetila je da bi sa projektima iz, u ovom slučaju ekologije i zaštite okoliša, prema fondovima Evropske unije mogle aplicirati sve vladine i nevladine organizacije iz BiH.
"Bez strategije usklađivanja propisa sa pravnom stečevinom Evropske unije u oblasti zaštite okoliša i bez akcionih planova za provođenje strategije u bh. entitetima i Brčko distriktu, i dalje ćemo biti uskraćeni za ogromne novce. Trebamo se pokrenuti sa ove tačke i omogućiti uslove za ljepšu, čišću i zdraviju Bosnu i Hercegovinu", poručila je Ibrahimović.
Sabina Jukan, koordinatorica kampanje, navela je da BiH nema dovoljno vlastitih sredstava, a onih iz evropskih izvora finansiranja lako se odriče.
"Odakle nam novci za velike projekte? Mi tih novaca nemamo. Radi se nešto parcijalno, ali za sve veće projekte, poput npr. zamjene vodovodne mreže, svi se oslanjaju na donacije ili kredite. Ne kažem da država ne ulaže ništa, ali ovo što sada imamo nije dovoljno", smatra Jukan.
Sabina Jukan, koordinatorica kampanje, navela je da BiH nema dovoljno vlastitih sredstava, a onih iz evropskih izvora finansiranja lako se odriče.
"Odakle nam novci za velike projekte? Mi tih novaca nemamo. Radi se nešto parcijalno, ali za sve veće projekte, poput npr. zamjene vodovodne mreže, svi se oslanjaju na donacije ili kredite. Ne kažem da država ne ulaže ništa, ali ovo što sada imamo nije dovoljno", smatra Jukan.